Ász alapítása
Már az 1848-as forradalom során elvárás volt egy olyan intézmény, amely függetlenül felügyeli, elszámoltatja a Kincstárt és a köz javára azt nyilvánossá teszi. A kiegyezést követően, 1868-ban létrejött a Császári és Királyi Legfőbb Számvevőszék, amely nyilvántartotta és ellenőrizte az Osztrák–Magyar Monarchia közös külügyi, hadügyi és általános pénzügyi kiadásait.
Az első önálló magyar Állami Számvevőszék (Magyar Királyi Legfőbb Állami Számvevőszék) 1870-ben jött létre Gajzágó Salamon vezetésével. Neve 1914-ben Legfőbb Állami Számvevőszékre (LÁSZ) módosult. A jelenlegi számvevőszékhez hasonlóan, már a LÁSZ is a kormánytól független, önálló hatáskörű szervezetként ellenőrizte a közpénzekkel, a közvagyonnal való gazdálkodást.
1949-ben a második világháborút követő politikai fordulat során szüntették be működését rendeletileg. 40 év után, 1989. október 23-án alakult újjá a Harmadik Magyar Köztársaság kikiáltásával egyidejűleg. Az Alkotmánybíróság mellett a másik, a magyar demokrácia garanciáját jelentő legfőbb intézmény. Székhelyének egy történelmi múlttal rendelkező épület ad otthont – megőrizve annak építészeti, esztétikai értékeit. Az intézmény feladatát a nehezen lefordítható auditkifejezés jelzi, kb, jelentése: felülvizsgálat.[2]

2011. évi CXII. törvény
az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról * 

20. A közérdekű adatok megismerésének általános szabályai
26. § (1) Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szervnek vagy személynek (a továbbiakban együtt: közfeladatot ellátó szerv) lehetővé kell tennie, hogy a kezelésében lévő közérdekű adatot és közérdekből nyilvános adatot - az e törvényben meghatározott kivételekkel - erre irányuló igény alapján bárki megismerhesse.

Az Állami Számvevőszék személyi állománya elnökből, egy alelnökből, vezetőkből, számvevőkből, legalább középfokú végzettségű köztisztviselőkből, közszolgálati ügykezelőkből és a munka törvénykönyvéről szóló törvény hatálya alá tartozó munkavállalókból áll.
(2) Az Állami Számvevőszék szervezetét az Állami Számvevőszék elnöke által kiadott Szervezeti és Működési Szabályzat tartalmazza.
Az ÁSZ közel 600 munkatárssal dolgozik országszerte.

II. FEJEZET
AZ ÁLLAMI SZÁMVEVŐSZÉK SZERVEZETE
1. Cím
Általános szabályok
Az Állami Számvevőszék vezetése, egységei és folyamatai
3. § (1) Az Állami Számvevőszék az elnök egyszemélyi felelős vezetésével működik. Az
elnök vezetői felelőssége valamennyi számvevőszéki alkalmazott saját feladat- és hatáskörébe
tartozóan viselt felelősségén alapul.
(2) Az alelnök az elnök általános helyettese, az elnök irányításával látja el feladatait,
jogosítványai az elnök jogosítványain alapulnak. Az alelnök az elnök akadályoztatása esetén
az elnököt – az ÁSZtv. szerinti kivételeket figyelembe véve – teljes jogkörrel helyettesíti és
ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket jogszabály az elnök részére megállapít.

Az elnök, alelnök
4. § (1) Az Állami Számvevőszék Országgyűlés által választott vezető tisztségviselői
– a (2) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – az elnök és az alelnök.
(2) 2012. január 1-jét követően az alelnököt – az Állami Számvevőszékről szóló
2011. évi LXVI. törvény 14. § (1) bekezdése alapján, a 2010. július 5-ei hatállyal
5
megválasztott, hivatalban lévő alelnök megbízatását nem érintően – az elnök nevezi ki
tizenkét évre.
A főtitkár
5. § (1) A főtitkár felelős a felügyeleti funkcióhoz tartozóan a közreműködési kötelezettség
értékeléséért. A főtitkár felelős a jogi támogató tevékenységet ellátó egység szabályszerű és
eredményes működésének felügyeletéért.
(2) A főtitkár az elnök által meghatározott feladatkörben általános képviseleti jogot gyakorol
és koordinációs feladatokat lát el. 
Az erőforrás-gazdálkodási vezető
6. § (1) Az erőforrás-gazdálkodási vezető felelős a felügyeleti funkcióhoz tartozóan az
általa gyakorolt alapvető munkáltatói jogkörében az alkalmazottak szakmai fejlődéséért. Az
erőforrás-gazdálkodási vezető felelős az ellenőrzési támogató funkcióhoz tartozó
tevékenységek közül a munkaügyi tevékenység, az erőforrás-tervezési tevékenység, az
informatikai üzemeltetési és logisztikai tevékenység, valamint e tevékenységeket ellátó szervezeti egységek szabályszerű és eredményes működésének irányításáért.
A programozási vezető
7. § (1) A programozási vezető felelős a felügyeleti funkcióhoz tartozóan az ellenőrzés
harmadik szakaszáért. A programozási vezető felelős az ellenőrzést támogató funkcióhoz
tartozó tevékenységek közül az ellenőrzés-előkészítési, adatbekérési és adatértékelési
tevékenység, valamint e tevékenységeket ellátó szervezeti egységek szabályszerű és
eredményes működésének felügyeletéért. A felügyelete alatt álló szervezeti egységek
feladatellátásában koordinálási kötelme van, egyéb ügyekben koordinációs tervezési
hatáskörrel rendelkezik.
A humánpolitikai vezető
8. § (1) A humánpolitikai vezető felelős a szervezeti szintű humánpolitikai és vezetői
munkáltatói tevékenység irányításáért, a Számvevői iroda szabályszerű és eredményes
működésének koordinálásáért.
A tervezési vezető
9. § (1) A tervezési vezető felelős a felügyeleti funkcióhoz tartozóan az ellenőrzés első és
második szakaszáért, valamint a hetedik szakaszban az intézkedési tervek kezelésének
felügyeletéért. A tervezési vezető felelős az ellenőrzést támogató funkcióhoz tartozó
tevékenységek közül az ellenőrzésekkel kapcsolatos ellenőrzés tervezési, alkalmazott
módszertani, az ellenőrzések tervezésével összefüggő kockázatelemzési tevékenység,
valamint e tevékenységet ellátó szervezeti egységek szabályszerű és eredményes
működésének felügyeletéért. A felügyelete alatt álló szervezeti egységek feladatellátásában
koordinálási kötelme van, egyéb ügyekben koordinációs tervezési hatáskörrel rendelkezik.
A gazdasági igazgató
10. § (1) A gazdasági igazgató felelős az ellenőrzést kiegészítő funkcióhoz tartozó
pénzügyi, számviteli és számfejtési tevékenység és a vagyonkezelési és üzemeltetési
tevékenység, valamint e tevékenységeket ellátó szervezeti egységek szabályszerű és
eredményes működésének irányításáért.
(2) A gazdasági igazgató felelős az Állami Számvevőszék gazdasági szervezetének
vezetéséért.
Az osztályvezető
11. § (1) Az osztályvezető a rá vonatkozó munkaköri szabályok szerint felelős az alárendelt
egység vezetéséért, annak szabályszerű és eredményes működtetéséért, feladatainak
maradéktalan ellátásáért.
(2) Az osztályvezető megállapítja az egység beosztott dolgozóinak a feladatait, gondoskodik a
munkaköri leírások előkészítéséről és – munkáltatói jogköréből adódó jogosultsága szerint –
azok kiadásáról, ellenőrzi a feladatok végrehajtását.
A Számvevői iroda vezetője
12. § A Számvevői iroda vezetője felelős a programozott feladatra ki nem jelölt számvevők
irányításáért, valamint a számvevők képzésének szervezéséért.
A felügyeleti vezető
13. § (1) A felügyeleti vezetőt az elnök jelöli ki. Az elnöki kijelölés előtt a felügyeleti
vezető-jelöltnek nyilatkoznia kell arról, hogy vállalja a felügyeleti vezetői feladat ellátását,
továbbá az ellenőrzési program szakmai programrészével egyetért és a személyével
kapcsolatban nem áll fenn összeférhetetlenség.
(2) A felügyeleti vezető felügyeli az ellenőrzés folyamatát, az ellenőrzési program
végrehajtását. 
A projektvezető
15. § (1) Az elnök az Állami Számvevőszék feladatkörébe tartozó tevékenység vagy
fejlesztési feladat ellátására projekt végrehajtását, indokolt esetben projekt szervezet
létrehozását rendelheti el. A projekt végrehajtását a projektvezető irányítja és koordinálja.
Vezetői kinevezések
16. § (1) Az elnök az osztályvezetőt számvevő osztályvezető-főtanácsosnak vagy
számvevő igazgatóhelyettesnek nevezheti ki.
A számvevő
17. § (1) A számvevő közreműködik az Állami Számvevőszék célkitűzéseinek és
feladatainak megvalósításában, köteles a belső szabályozókban, valamint a munkaköri
12
leírásában (alap munkaköri leírás és kiegészítő munkaköri leírás), a feladatkiszabó vezetői
utasításban és az ellenőrzési tervben, valamint a kerettervben szereplő feladatait ellátni, a
felettes vezetője által adott munkaköri utasításokat teljesíteni, a minőségirányítás feltételeit
biztosítani.
A számvevő gyakornok
18. § (1) Az Állami Számvevőszék a társadalmi felelősségvállalás jegyében mentori
rendszert működtet. A mentori rendszerben részt vevő számvevő gyakornok számvevő
asszisztensi munkakört lát el, hat hónapos próbaidő kikötésével, tizennyolc hónapos
határozott idejű kinevezéssel. A határozott idejű kinevezés lejártát követően – sikeres –
pályázat alapján a számvevő gyakornok részére újabb határozott idejű kinevezés adható.
A köztisztviselők, ügykezelők és a Munka Törvénykönyve hatálya alá tartozó
alkalmazottak

Az Állami Számvevőszék feladatai és hatáskörei
2. § (1) Az Állami Számvevőszék alapfeladata az államháztartás forrásainak, azok
felhasználásának, valamint az állami és önkormányzati vagyonnal való gazdálkodásnak az
ellenőrzése.
(2) Tevékenysége keretében az Állami Számvevőszék az Állami Számvevőszékről szóló
2011. évi LXVI. törvény (a továbbiakban: ÁSZtv.) 5. §-ában nevesített ellenőrzési
feladatokon kívül ellátja az egyéb törvényekben előírt feladatait.
(3) Tevékenysége keretében az Állami Számvevőszék elnöke, vagy az elnök által átruházott
hatáskörben eljáró személy a következő javaslattételi és kezdeményező feladatokat látja el:
a) az elnök tagokat delegál a Közszolgálati Költségvetési Tanácsba, valamint minden
olyan testületbe, amelyben az Állami Számvevőszék képviselőinek részvételét
jogszabály írja elő, továbbá
b) szükség szerint eljárást kezdeményez mindazon szerveknél, amelyeknél a vonatkozó
törvények erre lehetőséget biztosítanak, így különösen az Alkotmánybíróságnál, az
ügyészségnél, a bíróságnál, a Magyar Könyvvizsgálói Kamaránál, a Közbeszerzési
Döntőbizottságnál, a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál.
(4) Az Állami Számvevőszék elnökének a jogszabályok előkészítésében való közreműködését
az Állami Számvevőszék belső egységei a rájuk vonatkozó munkamegosztás szerint segítik.
(5) Tevékenysége keretében az Állami Számvevőszék a következő véleményezési feladatokat
látja el:
a) véleményezi az államháztartási belső kontrollrendszerek fejlesztésével,
szabályozásával, koordinációjával és harmonizációjával, valamint a belső ellenőrzésre
vonatkozó nemzetközi standardokkal összhangban lévő ellenőrzési módszerek
fejlesztésével kapcsolatos koncepciókat,
b) értékeli az államháztartás számviteli rendjének betartását, az államháztartás belső
kontrollrendszerének működését,
c) véleményezi a Magyar Nemzeti Bank könyvvizsgálójának megválasztását és
visszahívását.
(6) Az Állami Számvevőszék tevékenysége körében az alábbi tevékenységeket végezheti,
amennyiben azok az éves ellenőrzési tervének teljesítését nem veszélyeztetik:
a) az Állami Számvevőszék alaptevékenységével megegyező, ahhoz kapcsolódó,
pályázati úton elnyert külső forrás felhasználásával megvalósuló tevékenységet
folytathat, valamint
b) módszertani szakirányítást végezhet.
(7) Az Állami Számvevőszék a szervezeti működése, az általa végzett ellenőrzések szakmai
szabályainak és módszereinek kialakítása, valamint ellenőrzéseinek végrehajtása során
irányadónak tekinti a hazai és nemzetközi szakmai ajánlásokat, útmutatókat és standardokat.
Az ellenőrzés-szakmai szabályok és módszerek közzétételéről az elnök gondoskodik.
(8) Az Állami Számvevőszék vállalkozási tevékenységet nem folytat.
3

(3) Az Állami Számvevőszék egységes gazdálkodó szervezetként működik.
A projekt-elven szerveződő számvevőszéki ellenőrzés minden szakaszában érvényesül a
számvevői felelősség. A számvevőszéki ellenőrzés az alábbi hét alapvető szakaszra tagolódik:
a) az előtanulmányi-lap elkészítése – első szakasz,
4
b) az ellenőrzés szakmai tervezése – második szakasz,
c) az ellenőrzésszervezési programrész és az ellenőrzési program elkészítése – harmadik
szakasz,
d) felkészülés az ellenőrzési program végrehajtására és a számvevői munkaanyag
elkészítése – negyedik szakasz,
e) a számvevőszéki jelentéstervezet összeállítása és a számvevői megállapítások
megtétele – ötödik szakasz,
f) a számvevőszéki jelentéstervezetben megtett számvevői megállapításoknak az
ellenőrzött szervezetekkel való egyeztetése, véglegesítése, kiadmányozása – hatodik
szakasz,
g) a számvevőszéki jelentés hasznosulása, hasznosítása – hetedik szakasz.

Az ellenőrzés minden szakaszához tartozik felügyeleti funkció. A felügyeleti funkció az
Állami Számvevőszékre vonatkozó törvények, belső szabályzatok, iránymutatások, normák és
az ellenőrzés különböző szakaszaiban ellátott feladatok összhangjának biztosítását, a
feladatok koordinációját, kontrollját jelenti az ellenőrzés valamennyi szakaszában.
(12) Az ellenőrzéssel közvetlenül összefüggő funkció az ellenőrzések végrehajtását, az
ellenőrzési kapacitások leghatékonyabb felhasználását biztosítja.
Az ellenőrzések típusai[szerkesztés]
Az ellenőrzéseket többféle szempont szerint lehet csoportosítani (megbízó, nagyságrend, időpont, gyakoriság, stb.). Az ÁSZ ellenőrzéseit azonban alapvetően három kategóriába soroljuk, ezek:
1.	szabályszerűségi ellenőrzések,
2.	teljesítmény ellenőrzések, illetve
3.	átfogó ellenőrzések.
A szabályszerűségi ellenőrzés szervezetekre és azok működésére, illetve tevékenységekre, programokra, a kapcsolódó pénzügyi folyamatokra, elszámolásokra és az azokról való beszámolásokra irányul. Célja azok törvényességének, szabályszerűségének megítélése.
A teljesítmény-ellenőrzés célja annak megállapítása, hogy a szervezetek a projekteket, tevékenységeket gazdaságosan, hatékonyan és eredményesen hajtották-e végre.
Az Állami Számvevőszék alapfeladata az államháztartás forrásainak, azok felhasználásának, valamint az állami és önkormányzati vagyonnal való gazdálkodásnak az ellenőrzése.
Tevékenysége keretében az Állami Számvevőszék az Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvény (a továbbiakban: ÁSZtv.) 5. §-ában nevesített ellenőrzési feladatokon kívül ellátja az egyéb törvényekben előírt feladatait.
Az Állami Számvevőszék elnöke az Országgyűlés számára készített éves beszámolójában tájékoztatást ad a szervezet előző évi ellenőrzési tevékenységéről, működéséről, gazdálkodásáról, valamint az ellenőrzési megállapítások alapján tett intézkedésekről.
Az Állami Számvevőszék feladatkörében elemzéseket és tanulmányokat készíthet. Az Állami Számvevőszék a feladataihoz kapcsolódóan elemzéseket és tanulmányokat készít, ezek rendelkezésre bocsátásával segíti a Költségvetési Tanácsot feladatai ellátásában.
Az átfogó ellenőrzés rendszerszemléletben értékeli az állami feladatok ellátásának szervezeti kereteit, személyi, tárgyi és pénzügyi feltételeit, valamint mindezek összhangját. Egyidejűleg kiemelt figyelmet fordít a belső kontrollrendszerek működésére, és az abban rejlő kockázatok feltárására. Módszerében a hangsúlyt a teljesítmény ellenőrzési megoldásokra helyezi.